На молбу настојатеља манастира Куманице, архимандрита Николаја, Његово Преосвештенство Епископ милешевски г. Атанасије сазвао је 4. марта 2024. године састанак како би се утврдиле могућности и начини реконструкције и доградње припрате централног храма Светог архангела Гаврила манастира Куманице.
Састанку у манастиру Куманици, поред епископа Атанасија са сарадницима и архимандрита Николаја, присуствовали су архитекта Миладин Лукић, саветник-конзерватор Републичког завода за заштиту споменика културе, и историчар Славољуб Пушица, некадашњи директор Музеја у Пријепољу, обојица као стручни саветници по овом питању.
По доласку у манастир Куманицу епископ Атанасије је служио помен блаженопочившем епископу Атанасију Јевтићу, поводом годишњице његовог упокојења. Након тога сви заједно су разгледали храм и размотрили све могућности за планирани пројекат. Преосвећени је гостима консултантима најпре указао на потребу доградње и проширења храма:
– Стојећи у овом светом храму, посвећеном Богу и Његовим служитељима, Божијим анђелима и светим људима, имамо посебну жељу. Желимо више оспособити ово богослужбено место да може примити више молитвеника. Овај храм не може да смести, у исто време, све који овде долазе на Божанску Литургију. Премали је по својој запремини. Овај храм досеже и Небеса и узводи одавде на Небо оне који се обраћају Богу, али желели бисмо да учинимо да он може у исто време оне који долазе на Литургију. Желели бисмо да наставимо ту добру мисао која постоји већ од раније да се предњи део храма такође обнови, да се придода. Придодавање је врло значајно, кроз историју. Придодавати себе, придодавати свој труд, на прави начин, на правом месту, у правоме циљу. Зато бисмо и ми желели себе придодати томе служењу, као што су и многи пре нас то чинили. Данас смо се овде састали како бисмо заједнички размотрили начине како да се појача капацитет овог светог храма у смештају верних који овде долазе на молитву. Молимо се Богу да благослови нашу добру мисао и труд. Ми желимо, пре свега, да стварамо Живу Цркву, којој само служи ова материјална грађевина, јер, овде Жива Црква треба да се оприсутњује. У тој љубави и бризи за оне који сачињавају Живу Цркву желели бисмо да појачамо капацитет ове, од камена сачињене, цркве, овога светог храма. Нама је примарна Жива Црква, живи чланови Цркве, којима је у служби ова материјална, као помоћно средство. Кад имамо Живу Цркву ми се онда можемо остваривати као народ Божји да свако од нас буде живи храм Божји, који смешта у себе Бога Оца, и Сина, и Духа Светога – нагласио је епископ Атанасије.
Након детаљног разгледања и разматрања начина и могућности за реконструкцију и доградњу припрате договорено је да сви, у свом домену, дају предлоге и решења која би била усклађена са свим прописима и правилима, како то Завод за заштиту споменика културе налаже, и да се онда направи одговарајући пројекат по коме би се приступило реализацији овог богоугодног дела.